A jövő zenéje S4E3 | Túlélik-e a növényeink a klímaváltozást? | Drexler Dóra
ฝัง
- เผยแพร่เมื่อ 29 ส.ค. 2024
- Lesznek-e fenyők az Alföldön és tuják a díszkertekben a következő évtizedekben is? Mit ültetünk, mit eszünk, mit jelent a nemesítés, mit a génmódosítás, hol hogyan kezelik ezt a kérdést, és hogyan készülhetünk fel a klímaváltozás már most is érzékelhető hatásaira? Mik a hagyományos módszerek, amik segíthetnek, és mik azok a növények, amiktől elbúcsúzhatunk? És mi a helyzet az állatenyésztéssel, felváltja-e a laborban tenyésztett műhús hamarosan az igazit? Dr. Drexler Dóra, az Ökológiai Mezőgazdasági Kutatóközpont ügyvezetője és Rab Árpád válaszolnak Vörös András kérdéseire.
/ ajovozeneje
Háttér: CP2077
--
#rabárpád #podcast #mezőgazdaság #klímaváltozás
A napokban néztem egy rövid kis videót arról, hogy hogyan bábozódik be a hernyó és hogyan lesz belőle pillangó. Valójában semmit sem tudunk az életről, ez a gondolat fogalmazódott meg bennem, a látottak alapján. Csak történnek velünk a dolgok és mi ezeket a történéseket akarjuk felborítani, leutánozni, kijátszani. Mindent lehet, de minek? (Laár András) Jobb nem lesz, mint a tökéletes.
Szerintem kevesebb fogyasztás nélkül (a felhasználói élményről való lemondás nélkül) nem fog itt semmi előrelépés sem bekövetkezni. Erről sajnos nem volt szó a műsorban. A biotermékekkel kapcsolatban én nem vagyok olyan optimista. Az egyik szakdolgozatomban a Biokontroll Hung. Nonprof. Kft.-től kértem adatokat az elemzéseimhez. A minősítő szervezettől kapott adatok nem feleltek meg a valóságnak. Véletlenül jöttem rá, mert azon a kis településen, ahol élek több hektár is szerepelt a nyilvántartásukban. Utána érdeklődtem a településen, hogy kinek van ökológiai módon művelt területe, és sem a gazdák, sem az önkormányzat nem tudott róla. Jeleztem feléjük és elhajtottak, hogy ne foglalkozzak vele. Szóval ami a minősítő intézeteket illeti, nem lennék olyan nyugodt. A biztos az, amiről tudod, hogy kitől veszed, ez meg ugyebár nem nyomon követhető tömeg szinten.
Kevesebbet, több munkával, több időráfordítással, csak ez a járható út a termesztésben is. Nem elkerülhető a vizek megtartása sem az országban, enélkül az öntözés sem ér semmit. Az igazi gond a szélsőség, a kiszámíthatatlan fagyok, besugárzás, és csapadék. Ezt semmilyen növény sem fogja kibírni, legalábbis úgy biztos nem, hogy ilyen mennyiségben továbbra is ellássa a fogyasztást. Aki továbbra is többet akar enni, annak bizony rá kell szoknia a mű kajára.
Arról senki sem beszél, hogy a globális piacokon zajló cserebere, milyen veszélyes. A behurcolt kórokozók, kártevők olyan betegségekkel pusztítják a haza állományokat, amelyekkel képtelen bárki is felvenni a versenyt, Ráadásul alig vannak beporzón rovarok vagy amik vannak, azok sem tudnak alkalmazkodni a szélsőséges időjáráshoz. Az Alföldön már alig vannak békák, én a 9 éves kisfiamnak vagy képen vagy a gyöngyösi természettudományi múzeumban tudok csak mutatni, pedig pár évtizede még úgy ugráltunk eső után, hogy ne lépjünk rá egyre.
Én nem tudok viccelődve beszélni erről a témáról, mert számomra döbbenetes a változás már az én életemben is. Én még időben észbe kaptam, és elkezdtem termeszteni a családom számára a jó minőségű élelmiszereket, de ha így haladunk a gyerekeink már nem lesznek képesek rá.
Ha folyamatosan süllyed a talajvíz szintje, és ezzel együtt elveszik a talajnedvesség, akkor ugyan milyen növény maradhat? Víz nélkül önök ugyan miről beszélgetnek? ?!
39:47 Az a toxin egy fehérje, aminek első dolga az emésztőrendszerben hidrolizálni aminosavakra, (lebomlani) mint bármelyik fehérjének. Pl a húsnak. :)
Én mindenképpen a romantikus vonalon indulnék el, kimondottan szerelmese vagyok a vidéknek , rendkívül kedves emberek, mindig jókedvűek, közvetlenek . Én kimondottan egy botanikus kertre vàgynék, egy kisebb 200 fajból àlló növény gyüjteményre vàgyom , amiben minden nap romantikus sétàra indulhatnék feltöltödni.
Falun felnőtt emberként javaslok egy reality checket a "a vidéki emberek mindig kedvesek és jókedvűek" témában.
Sok ember képtelen a hagyományos növényeket abbahagyni. Majd jól rá csesznek. Magyarországon a különleges növények a jövő. Én csak már különleges növényeket ültetek csak. Én sikerrel veszem az egyre szélsőségesebb pusztítóbb klímaváltozást.
Milyen növényeket?
Nekem az elaeagnus umbellata jött be (nem eladásra, olyan nekem nincs). Jól nő, finom (nekem és a gyerekeimnek), ellenálló és nagyon egészséges, valamint a nagy biológiai sokfélesége miatt 3 hónapon keresztül terem. Nem utolsó sorban az sem zavarja, ha -6 fokban kell virágoznia.
Ültettem még málnafát, az nem jött be (íz).
Gránátalmák lassan, de teremnek, ha nem lesz -15-nél hidegebb, akkor nem is fagynak el.
Ültettem még nyugati szamócafát, gyönyörű is és a termése is (nagyjából) ehető, de inkább díszfa.
De én nem írnám le a régi magyar gyümölcsfajtákat sem. Nekem van batul almám, húsvéti rozmaringom, régebbi szilvák, cseresznyék. Sokkal ellenállóbbak (pláne a kis korban ültetettek), mint a modern/bolti fajták.
Hagyományos növény? Virágokat én is ültetek. Van egy olyan rész a kertemben , ahol méheknek való virágmagot vetek. Szeretnek csemegézni, a méztermelők örömére🙂
Tulélik e az emberek a klima -
Változtatást ! ! ! .....
? .....